Nekoliko studija otkrilo je vezu između ličnosti, biomarkera imunog sistema i dugoročnih zdravstvenih rezultata, odnosno rizika od smrtnosti
Savesnost, kao osobina čoveka, jedna je od onih koje se svrtavaju u čuvenu „veliku petorku“ Foto: Shutterstock
Osobine ličnosti definišu način na koji osoba živi, s tim što neke karakteristike imaju pozitivniji efekat od drugih. Savesnost – tendencija da se bude odgovoran, organizovan i sposoban za samokontrolu – jedna je osobina ličnosti koja je povezana sa manjim rizikom od smrtnosti, pokazalo je najnovije istraživanje. Inače, savesnost kao osobina čoveka jedna je od onih koje se svrtavaju u čuvenu „veliku petorku“.
„Velika petorka“ je model koji definiše osobine ljudske ličnosti koje pomažu u regulisanju emocija, a pored savesnosti, u ovu grupu spadaju i ljudske osobine kao što su otvorenost, ekstroverzija, prijatnost i neurotičnost. Osim njihovog psihološkog uticaja na život osobe, studije pokazuju da su ove osobine takođe povezane sa dugoročnim zdravstvenim ishodima i smrtnošću.
Prema doktoru Paraic O Suilleabhainu sa Odeljenja za psihologiju i Instituta za zdravstveno istraživanje University of Limerick, sklop naše ličnosti je presudno važan tokom čitavog našeg života – od ranih faza razvoja do akumulacije uticaja na naš način razmišljanja, osećanja i ponašanja. Dr Paraic ističe da postaje sve očiglednije koliko je sklop ličnosti zapravo važan za naše zdravlje i dugovečnost. Mnoge studije savest povezuju sa dobrim zdravstvenim ponašanjem koje uključuje umerenu konzumaciju alkohola, kao i pušenja, zdravije prehrambene navike i više fizičke aktivnosti.
Iako naučnici uočavaju da savesnost teži da promoviše dugovečnost, još uvek im je nepoznato kako se to ustvari događa. Istraživanje koje je University of Limerick vodio zajedno sa West Virginia University, Humboldt University i Florida State University pokušalo je da otkrije kako ova osobina ličnosti utiče na CRP (protein C-reaktivni protein) i IL-6 (Interleukin-6 je protein iz familije citokina, čija produkcija raste u organizmu kao odgovor na infekcije i povrede tkiva) i kakav sveukupni efekat ima na dugovečnost čoveka, a rezultati studije objavljeni su u Brain, Behavior and Immunity. U novoj studiji, istraživači su otkrili da oni sa većom savesnošću, kao osobinom ličnosti, takođe imaju niži nivo IL-6 i smanjen rizik od smrti, a ovo otkriće značajno je jer uspostavlja biomarker kao direktnu vezu na putu između osobine ličnosti i rizika od smrtnosti.
Radeći sa 957 odraslih učesnika studije Midlife in the United States (MIDUS) naučnici su istraživali puteve između osobina ličnosti, IL-6 i CRP i rizika od smrtnosti. Tim je procenio osobine ličnosti koristeći skale ličnosti Midlife Development Inventory (MIDI) Personality Scales, gde su učesnici ukazivali na svoju tendenciju ka određenim osobinama ličnosti odgovaranjem na pitanja na Likertovoj skali od četiri tačke. Zatim su uzeti uzorci krvi učesnika studije i izmeren je njihov nivo CRP i IL-6 inflamatornih biomarkera. Takođe su zabeležili karakteristike i promenljive sa potencijalnim uticajem na ishode studije, uključujući starost, pol, rasu, obrazovanje, status pušača, hronična stanja, propisane lekove i fizičku aktivnost. Istraživački tim je otkrio da učesnici koji su imali veće ocene savesnosti – imaju i niži rizik od smrtnosti. Podaci su pokazali da je svako standardno odstupanje većeg nivoa savesnosti povezano sa 35 odsto nižim rizikom od smrti.
Nakon što je istraživački tim prilagodio nalaze, kako bi uzeli u obzir sociodemografske promenljive, druge osobine ličnosti – uključujući i ekstraverziju, otvorenost, neurotičnost i slaganje, otkriveno je da one nisu pokazale istu povezanost sa savešću. Ovo otkriće pokazuje da veća savesnost i njen potencijal za snižavanje nivoa IL-6 u telu mogu da dovedu do dužeg životnog veka.
– Otkrili smo da je deo razloga zbog kojeg ljudi, koji postižu više ocene na savesnost (kao deo ličnosti) duže žive, rezultat njihovog imunološkog sistema, posebno zbog nižih nivoa biološkog markera zvanog interleukin-6. Verovatno postoje dalji biološki mehanizmi koji tek treba da budu otkriveni, što će dati jasniju sliku o svim različitim načinima na koje su naše ličnosti toliko ključne za naše dugoročno zdravlje – ocenio je dr O Suilleabhain.