PAPa test i kolopskopija su medicinske procedure kojima uočavamo rane promene na grliću materice koje se mogu lečiti ili ukloniti. Postoje i preporuke kada je u toku cisklusa poželjno uzeti ovaj bris, sa ciljem što tačnije dijagnoze, kaže za eKlinika portal dr Snežana Žujković
Dr Snežana Žujković: Foto: Dva do tri dana pre uzimanja PAP brisa ne treba koristiti vaginalnu terapiju ni vaginalno ispiranje i ne treba imati seksualne odnose Foto: Snežana Žujković/Pro Femina/Shutterstock
PAPa test je osmislio grčki imigrant Jorgos Papanikolau sa ciljem otkrivanja raka grlića materice. Ono što je neophodno stalno ponavljati jeste da je uz redovne ginekološke preglede i specifične testove, ovaj tip karcinoma danas bolest koja je potpuno izlečiva ako se otkrije na vreme.
U Americi je do 1940.godine rak grlića materice bio glavni uzrok smrtnosti žena u reproduktivnom periodu. Već 1953.god. uvođenjem PAP brisa, kao skrining testa za prevenciju raka grlića materice, u toj zemlji je stopa smrtnostti opala za 60 odsto.
Rak grlića materice je treći po učestalosti karcinom kod žena u svetu. Danas se 80 odsto slučajeva raka grlića materice javlja u nerazvijenim zemljama i zemljama u razvoju. Stopa obolevanja i umiranja u Srbiji u odnosu na Evropu našu zemlju godinama svrstava na visoko četvrto ili peto mesto.
Ono što je neophodno stalno ponavljati jeste da je rak grlića materice, uz redovne ginekološke preglede i ukoliko se otkrije na vreme, postala bolest koja je potpuno izlečiva. Mnoge razvijene zemlje su uvele organizovane programe skrininga. Naime, država vrši organizovano pozivanje žena na testiranje (HPV test ili PAPa test), što im je značajno smanjilo stopu obolevanja i umiranja od ove bolesti.
– Rak grlića materice se razvija sporo. U početku dolazi do niza promena na epitelu grlića materice. One mogu biti lakog, srednjeg ili teškog stepena. Takve promene se nazivaju cervikalne intraepitelne neoplazije (CIN) prvog, drugog i trećeg stepena (CIN I, CIN II, CIN III). Nekada su se te promene nazivale displazije. Ukoliko se ne leče, tokom godina se može razviti karcinom grlića materice – upozorava u razgovoru za eKlinika portal dr Snežana Žujković, specijalista ginekologije i akušerstva.
Naša sagovornica podseća da su redovni godišnji ginekološki pregledi jedini način da se na vreme otkriju prekanceroze, odnosno neoplazije. Kada se jave simptomi poput krvarenja nakon odnosa, upornog sukrvičavog vaginalnog sekreta, bolova u donjem delu stomaka, obično je, naglašava dr Žujković, već kasno. Zato bi redovni ginekološki pregledi (kolposkopija i PAPa test) trebalo da budu redovna praksa svake žene, bila ona seksualno aktivna ili ne.
Prema rečima naše sagovornice, kolposkopija i Papanikolau bris predstavljaju pouzdane dijagnostičke ginekološke procedure u okviru ginekoloških sistematskih pregleda. Njima se otkrivaju i prate promene na grliću materice uključujući i karcinom grlića materice. Zajedno, ove dve procedure (kolposkopija i PAPa test) daju sigurnost od 98 odsto da se u narednih godinu dana neće pojaviti karcinom grlića materice.
– Kolposkopija je optička dijagnostička procedura, kojom se dijagnostikuju promene na grliću materice, vagini i vulvi. Tokom kolposkopije, uz primenu fiziološkog rastvora, troprocentnog rastvora sirćetne kiseline i Lugolovog rastvora, kroz uveličavajuće staklo poput mikroskopa, posmatra se površina sluznice i eventualne promene koje pod uticajem navedenih rastvora nastaju. Ove promene se mogu lečiti, pratiti i ukloniti. Tokom kolposkopije četkicom se uzima Papanikolau bris, odnosno citološki razmaz ćelija sa površine grlića materice i iz endocervikalnog kanala. Taj preparat se boji, posmatra pod mikroskopom i tumači od strane citoskrinera i/ili patolog. Na ovaj način se mogu uočiti rane mikroskopske promene na ćelijama grlića materice. One se mogu lečiti ili ukloniti – objašnjava dr Žujković.
– PAPa test, odnosno PAP bris je najbolje uzeti između 8. i 16. dana ciklusa (računajući od 1. dana menstruacije). Dva do tri dana pre uzimanja brisa ne treba koristiti vaginalnu terapiju, vaginalno ispiranje niti imati seksualne odnose – savetuje specijalista ginekologije i akušerstva.
Dr Snežana Žujković objašnjava da su najčešći rezultati PAP brisa (po Bethesda klasifikaciji) NILM (PAP II) i ASC-US (PAP III grupa) i dodaje:
– Ukoliko imate uredan rezultat PAP brisa – NILM (PAP II grupa) – treba ponoviti PAP bris za godinu dana. Ako postoje promene teškog stepena HSIL ili CIN 3, savetuje se njihovo uklanjanje. Najveći izazov za ginekologe su promene blagog stepena ASCUS i LSIL ili CIN I. Ovakve nalaze treba pratiti i lečiti u skladu sa nalazom kolposkopije. U takvim slučajevima treba postupiti po preporuci iskusnog ginekologa koji se bavi kolposkopijom ili se voditi Nacionalnim vodičem dobre kliničke prakse za dijagnostikovanje i lečenje raka grlića materice. Ove informacije mogu da se nađu na sajtu Ministarstva zdravlja.
Svaka intervencija na grliću materice kod mladih žena koje nisu rađale može povećati rizike za njihovo buduće reproduktivno zdravlje.
– Moguće je pre svega teže ostvarivanje trudnoće. Ako se trudnoća ostvari, povećavaju se rizici od insuficijencije tj. skraćivanja grlića i sledstveno spontanih pobačaja. Tu je i češće plasiranje serklaža, operativnih zahvata tokom porođaja… Zato kod nalaza ASCUS i LSIL ginekolozi treba da budu posebno oprezni i da pronađu optimalan tretman za pacijentkinju. On treba da bude u skladu sa kolposkopskim nalazom, godinama pacijentkinje, brojem dece, porodičnim i drugim rizicima i slično – navodi dr Žujković i dodaje:
– Najveći procenat promena na grliću materice se vrlo uspešno leči. ASCUS je često rezultat hronične nelečene infekcije a LSIL (CIN I) uglavnom ukazuje na tranzitornu HPV infekciju koja spontano prolazi za 6-24 meseca. Čak i CIN III ili displazije teškog stepena u određenom procentu slučajeva idu u spontanu regresiju. Ipak, svaki patološki nalaz zahteva maksimalnu ozbiljnost i intenzivan nadzor i praćenje od strane stručnog ginekologa sa velikim iskustvom u kolposkopiji. Tako će se izbeći greške preteranog ili nedovoljnog lečenja.
Doktorka Žujković ističe i da ukoliko neka žena ima HP virus i III grupu PAPa – ASCUS ili LSIL, ne znači da ima rak i da treba odmah raditi hiruške intervencije na grliću materice. Ovo naročito važi za one mlađe od 30 godina i nisu rađale. Najveći procenat ovih promena može se, naglašava doktorka, uz adekvatne tretmane uspešno izlečiti a svaka intervencija može imati posledice.
Ipak, prema njenim rečima, takvi rezultati moraju biti ozbiljno shvaćeni, adekvatno lečeni i redovno kontrolisani od strane iskusnih ginekologa koji se bave kolposkopijom. Zbog toga su redovni ginekološki pregledi ključ prevencije i ranog otkrivanja kako premalignih lezija (CIN I, CIN II i CIN III) tako i raka grlića materice.
Prema rečima sagovornice eKlinika portala, pored konvencionalnog uzorkovanja i tumačenja PAP brisa, postoji i savremena tehnologija obrade i pripreme PAP uzoraka kao što je LBC (liquid base cytology) ili Thin Prep tehnologija. Uzorkovanje se i ovom slučaju vrši četkicom. Ali, umesto na pločicu, bris se stavlja u tečni medijum u bočici. Ovako transportovani uzorak se specijalno obrađuje, centrifugira i priprema kako bi se eliminisala krv, detritus, granulociti i dobio što čistiji uzorak za dijagnostiku i tumačenje. Iz ovog istog uzorka može se, kaže dr Žujković, po potrebi uraditi i HPV test bez ponovnog pozivanja žene na pregled.
Na kraju, dr Snežana Žujković, specijalista ginekologije i akušerstva nabraja najčešće izazove sa kojima njene kolege i ona susreću u svakodnevnoj kliničkoj praksi kada je Papanikolau bris u pitanju. To su: