Nije do kraja poznato zašto osobe sa refluksom kiseline kašlju kada želudačna kiselina uđe u njihov jednjak. Jedno od objašnjenja je da hrana stimuliše nervne završetke i izaziva kašalj
Kašalj posle jela može biti bezazlena posledica brze konzumacije hrane i nedovoljnog žvakanja namirnica, ili ozbiljnije bolesti Foto: Shutterstock
Kašalj posle jela može biti bezazlena posledica brze konzumacije hrane i nedovoljnog žvakanja namirnica. U nekim slučajevima kašalj je znak alergijske reakcije ili bolesti kao što je astma. Kašalj koji se javlja posle ručka nekada je suv ili praćen izbacivanjem sekreta.
Astma je hronična upala disajnih puteva koja izaziva preosetljivost disajnih puteva na spoljašnje uticaje. Usled bolesti dolazi do sužavanja disajnih puteva i otežanog disanja, kašlja, osećaja zviždanja u grudima. Do suženja disajnih puteva dolazi pod uticajem alergena, toksina, malo jače fizičke aktivnosti, virusa ili hladnijeg vremena. U slučaju da se kašalj posle jela javi kod pacijenata koji boluju od astme, on je uglavnom alergijska reakcija na neku namirnicu. Najčešće su alergije na mleko, jaja, ribu, školjke, orašaste plodove, kikiriki, pšenicu, soju.
Alergije na hranu su posledica preterane reakcije imunog sistema na proteine u hrani. Simptomi alergije na hranu mogu biti od blagih do teških. U najtežim slučajevima moguće je i anafilaksija koja zahteva hitnu medicinsku pomoć. Blaži simptomi manifestuju se suze njem očiju, moguće je postnazalno kapanje, grebanje grla, koje provocira na kašalj. Teži oblici alergije reakcije mogu biti praćeni oticanjem grla.
Blagi refluks kiseline može se javiti s vremena na vreme kod većine ljudi. Nije do kraja poznato zašto osobe sa refluksom kiseline kašlju kada želudačna kiselina uđe u njihov jednjak. Jedno od objašnjenja je da hrana stimuliše nervne završetke i izaziva kašalj. U nekim slučajevima kiselina koja se javi posle jela može da iritira grlo i izazove kašalj.
Refluks kiseline je posledica vraćanja sadržaja iz stomaka u jednjak i/ili usta. Može biti normalna pojava kod zdravih beba, dece i odraslih i nije praćen ozbiljnijim simptomima bolesti.
Pored refluksa kiseline postoji i bolesni gastroezofagealni refluks (GERB) praćen jačim simptomima kao što su gorušica, povraćanje. Gastroezofagealna refluksna bolest je hronično stanje kada želudačna kiselina dospeva u jednjak i izaziva upalu. Simptomi GERB-a su gorušica, kašalj, otežano gutanje, bol u grudima ili stomaku, promuklost, povraćanje, loš zadah, piskanje, mogući su i prekidi sna tokom noći.
Istraživači iz Kine su otkrili da je kašalj posle jela povezan sa gastroezofagealnim refluksom. Posle jela moguće je da dođe do pogoršanja simptoma. Pacijenti imaju poriv da pročiste grlo, osećaj knedle u grlu ili da su se ostaci hrane zaglavili u grlu, zbog čega je povećan nadražaj na kašalj. Ovo stanje je učestalije posle konzumacije začinjenih namirnica, upotrebe kafe i alkohola.
Infekcija gornjih disajnih puteva nosa, sinusa, farinksa (ždrela), larinksa (grkljana) manifestuje se kašljem. Ishrana tokom infekcije može biti otežana, dok određena hrana ima mogućnost da zgusne sluz i poveća probleme. Aspiraciona pneumonija posledica je prodora tečnosti i hrane u pluća. U materijama koje dospeju u pluća prisutne su bakterije i virusi koji izazivaju bolest. Jedan od simptoma ovog zapaljenja pluća je kašalj posle jela, bolest može biti praćena i otežanim gutanjem.
Disfagija se ispoljava u vidu poteškoća sa gutanjem. Problemi sa gutanjem mogu uticati i na putanju hrane kroz gornje digestivne puteve, a sve za posledicu ima kašalj. Disfagija može biti opasna kod ljudi starije životne dobi i kod pacijenata koji imaju neke neurološke bolesti.
Povremeni kašalj posle jela javlja se i kod sasvim zdravih osoba, međutim ako je taj kašalj učestao trebalo bi da se konsultujemo sa stručnjakom. Ukoliko patimo od GERB-a, disfagije ili aspiracione pneumonije neophodno je lečenje. Ukoliko je kašalj posledica alergije potrebno je izbegavati alergene.
Generala preporuka jeste da konzumiramo manje obroke, da dobro žvaćemo hranu, koristimo lekove ako je stanje izazvano bolešću. Potrebno je izbegavati ležanje posle jela.
Stanje se može ublažiti ukoliko znamo šta je tačan uzrok kašlja. Ukoliko je to bolest moraćemo da primenjujemo medikamente, da izbegavamo alergene. U slučaju da kašalj nije uzrokovan bolešću, savet je da popijemo malo vode, koristimo ovlaživače vazduha, uzmemo kašičicu meda.