Histeroskopija se radi ambulantno ili tokom boravka u bolnici, a procedura se može razlikovati u zavisnosti od stanja pacijenta i prakse lekara
Foto: Shutterstock
Histeroskopija je intervencija koja se radi ubacivanjem kamere i instrumenata kroz grlić materice kako bi se ispitao uzrok krvarenja iz materice. Takođe se primenjuje i kod sumnje na određene promene u materici. Osim toga, histeroskopija se koristi i u slučajevima ispadanja spirale, kod krvarenja nakon menopauze ili ispitivanja više spontanih pobačaja.
Lekar može koristiti histeroskopiju za uzimanje uzoraka tkiva (biopsija) ili uklanjanje polipa ili tumora fibroma. Takođe, histeroskopija se može koristiti za sprečavanje krvarenja uništavanjem tkiva električnom strujom, smrzavanjem, toplotom ili hemikalijama. Obavlja se ambulantno sa lokalnom anestezijom. Složeniji zahvati mogu da se rade u operacionoj sali pod lokalnom, regionalnom ili opštom anestezijom.
Histeroskopija se radi i u sledećim slučajevima:
Ono što je važno znati jeste da se histeroskopija ne može primenjivati na trudnicama.
Prilikom histeroskopije moguće su neke komplikacije, a najčešće su:
Moguće je blago vaginalno krvarenje i pojava grčeva, dan ili dva nakon procedure. Moguće je da se jave i neki drugi rizici, u zavisnosti od zdravstvenog stanja žene. Zbog toga se preporučuje razgovor sa lekarom o svim nedoumicama, pre procedure.
Određena stanja, povezana sa materičnom dupljom, mogu da ometaju histeroskopiju, a to su:
Lekar će objasniti proceduru, a pacijent može da postavi pitaja koja ga zanimaju. U nekim zdravstvenim institucijama možda će biti zatraženo da se potpiše formular za saglasnost, kojim se daje dozvola za obavljanje procedure. Pažljivo pročitajte obrazac i postavljajte pitanja ako nešto nije jasno. Lekar zatim obavlja fizički pregled kako bi se uverio da li je pacijentkinja dobrog zdravlja. Najčešće je potrebno uraditi testove krvi ili druge dijagnostičke testove. Uzdržavanje od hrane pre procedure će verovatno biti preporuka ukoliko se procedura radi uz lokalnu ili opštu anesteziju. Pacijentkinja mora da prijavi lekaru svaku eventualnu alergiju ili reakciju na određene lekove. Lekar mora da bude upoznat sa istorijom poremećaja krvarenja pacijentkinje i mora da zna da li možda uzima lekove za razređivanje krvi (antikoagulanse), aspirin ili druge lekove koji utiču na zgrušavanje krvi. Procedura se obično zakazuje nakon menstruacije i pre ovulacije.
Histeroskopija se radi ambulantno ili tokom boravka u bolnici. Procedure se mogu razlikovati u zavisnosti od stanja pacijenta i prakse lekara. Generalno, histeroskopija prati sledeći proces:
Oporavak će varirati u zavisnosti od vrste anestezije koja se daje. Ako se koristi opšta anestezija ili sedativ, potrebno je praćenje krvnog pritiska, pulsa i disanja, dok ne budu stabilni. Histeroskopija se najčešće radi ambulantno. U najvećem broju slućajeva neće vam biti potrebna posebna nega nakon histeroskopije. Povišenu temperaturu, jak bol u stomaku ili obilno vaginalno krvarenje potrebno je prijavite lekaru. Moguća je pojava gasova u digestivnom traktu i bolovi od gasova datih tokom procedure, a problem može trajati oko 24 sata. Takođe, može se javiti bol u gornjem delu stomaka i ramenu.
Prema preporuci lekara, ukoliko je potrebno uzmite lek protiv bolova. Imajte na umu da aspirin ili neki drugi lekovi protiv bolova mogu da povećaju šanse za krvarenje. Lekari preporučuju da se treba uzdržati od intimnih odnosa najmanje dve sedmice nakon zahvata.