U toku pandemije covid 19 nove Guillain-Barre sindrom dijagnoze prvo su uočene kao uzrok infekcije, a sada je otkriveno da može da bude i neželjeni efekat vakcine
Oštećeni nervi kod Guillain-Barre sindroma Foto: Shutterstock
Guillain-Barre sindrom je autoimuna bolest kod koje naš imunološki sistem napada nerve. Izaziva slabost mišića različitih stadijuma i povremenu paralizu. U toku pandemije covid 19 prijavljeno je više desetina slučajeva novih Guillain-Barre dijagnoza. Naučnici su ih doveli u moguću vezu sa infekcijom virusom SARS-CoV-2, a nedavno je prvi put u časopisu The Lancet, objavljeno da su registrovani novi slučajevi istog sindroma, ali kao eventualni neželjeni efekat Pfizer vakcine protiv covid 19.
Iako su ovi slučajevi retki, pojava Guillain-Barre sindroma nakon vakcinacije izazivala je zabrinutost u stručnoj javnosti. Objavljeni izveštaj govori o rezultatima dva pacijenta sa novodijagnostikovanim Guillain-Barre sindromom nakon što su primili Pfizer covid 19 vakcinu. Prvi pacijent, 80-godišnja žena primljena je u maju 2021.godine u Research Institute and Hospital of National Cancer Center (Goyang u Severnoj Koreji). Prijavila je petodnevnu pojavu peckanja, zatim postepenu slabost u desnoj ruci i nogama. Bila je u potpunoj remisiji od difuznog limfoma velikih B ćelija, a poslednju hemoterapiju je primila u martu 2015. godine. Evidentirano je i da je druga doza vakcine primiljena kasnije, u junu prošle godine.
Neurološkim pregledom, kod ove pacijentkinje je uočena distalna dominantna slabost, sa odsustvom dubokih tetivnih refleksa. Test nervne provodljivosti pokazao je senzomotornu perifernu polineuropatiju aksonalnog tipa. Da bi se isključio relaps limfoma, urađene su i dodatne medote, među kojima i PET CT. Primećene su blage do umerene promene duž neurovaskularnog snopa. Pošto početna klinička manifestacija ipak nije bila tipična za Guillain-Barre sindrom, terapija visokim dozama metilprednizolona je započeta zbog sumnje na inflamatornu perifernu polineuropatiju ili relaps limfoma. Međutim, simptomi su napredovali do kvadripareze.
Testiranje nervne provodljivosti i elektromiografska studija otkrilo je subakutnu poliradikuloneuropatiju. Sumnjalo se i na akutnu motornu i senzornu aksonalnu neuropatiju. Nakon intravenski primenjenog imunoglobulina, bol i slabost pacijenta su se blago poboljšali. U ustanovu za rehabilitaciju upućena je posle 22 dana bolničkog lečenja.
Žena od 76 godina je drugi pacijent i takođe je imala osećaj peckanja u gornjim i donjim udovima, koji se javio krajem juna 2021. U nadležnu ustanovu je primljena 9. avgusta. 2021.godine. Takođe je bila u potpunoj remisiji od difuznog limfoma velikih B-ćelija. Poslednji tretman hemoterapijom bio je u februaru 2021. Drugu dozu Pfizer vakcine primila je 8. juna 2021. godine. Neurološkim pregledom uočena je kvadripareza, uz odsustvo dubokih tetivnih refleksa.
Testovi nervne provodljivosti ukazali su na senzomotornu perifernu polineuropatiju kompatibilnu sa Guillain-Barre (GBS) sindromom. U analizama je još pronađena citoalbuminološka disocijacija. Dijagnostikovan je podtip akutne inflamatorne demijelinizirajuće polineuropatije Guillain-Barre sindroma i primenjen je IVIG (2 g/kg). IVIG je terapija koja se decenijama koristi se za lečenje različitiH bolesti (IV je oznaka za venski, a IG imunoglobulin (proteini antitela). Proksimalna slabost gornjih udova i osećaj peckanja su se nakon terapije ublažili. Pacijent je upućen u ustanovu za rehabilitaciju nakon 4 dana lečenja.
Prema do sada poznatim informacijama, učestalost pojave GBS nakon vakcinacije gripom je 1:1.000.000, a nakon infekcije gripom 17:1.000.000. Radi se o višestruko manjem riziku od komplikacija izazvanih vakcinom, nego infekcijom. Kakav odnos će biti u slučaju vakcine proiv covid 19 pokazaće vreme i nova istraživanja, iako je i sada izvesno da je broj infekcija covid 19 uslovio neuporedivo više slučajeva od onih zabeleženih kao neželjeno dejstvo nakon vakcine protiv covid 19.